Porteføljerapport per 21. juni 2024
inkl. historisk avkastning
Første halvår: sterkt for aksjer
Så langt i år har den toneangivende amerikanske styringsrenten ligget i ro på 5,5 % og spekulasjoner om når første rentenedsettelse kommer og takten for påfølgende nedsettelser styrer mye av aksjemarkedenes utvikling. Lavere renter stimulerer ofte til oppgang i aksjemarkedet siden nåverdien av bedriftenes kontantstrømmer øker. Sannsynligvis vil Norges Bank ikke sette ned sin styringsrente før den amerikanske renten settes ned. Settes norske renter ned før den amerikanske, vil det sette negativt press på norske kroner igjen. Fallende kronekurs øker inflasjonen, og Norges Bank risikerer å måtte slå kontra hvis de setter ned renten for tidlig. De siste 12 månedene har norske kroner styrket seg litt mot USD, og Norges Bank ser nok gjerne at utviklingen fortsetter siden styrking av NOK reduserer inflasjonen.
Aksjemarkedets utvikling siste 12 måneder
![2.kvartal24 bilde 1 2.kvartal24 bilde 1](https://duvi.no/content/uploads/2024/06/2.kvartal24-bilde-1.png)
Kilde: Refinitiv Work Space
Grafen er oppdatert per 21. juni, 2024. Verdensindeksen, hvitskygget linje, steg 19,6 % siste 12 måneder. Den gule linjen viser utvikling i et fond med samme eksponering valutasikret til norske kroner og som følge av at kronen har styrket seg har valutasikringen trukket avkastningen opp i perioden. Den blå linjen viser utviklingen i KLP AksjeGlobal Flerfaktor, et fond med stabile globale kvalitetsaksjer. Som forventet henger dette fondet etter når aksjemarkedet stiger kraftig.
Framtidsutsikter
Oppgangen i aksjemarkedene per 21. juni 2024 er mer drevet av investorenes økte optimisme enn at selskapene har økt inntjeningen. Det vil si at aksjemarkedene har blitt noe dyrere. Med investorenes nyvunne optimisme mener vi at den største risikoen i aksjemarkedet på kort sikt er en endring i investorenes sentiment. Samtidig ser vi at risikoen for at inflasjonen faller og gir investorene grunn til å være optimistiske. Vi holder fast ved vårt syn om at det så langt virker det som sentralbankene lykkes i kampen mot inflasjon. De har funnet en balanse mellom å redusere prisveksten og unngå en bråstopp i økonomisk vekst, og at økonomien opplever en såkalt «myk landing» virker som et sannsynlig scenario. Vi opplever risikobildet som balansert, det er både risiko knyttet til at dagens rentenivåer kan utløse en resesjon og at inflasjonen blusser opp og renten må settes opp mer.
Porteføljenes avkastning
Duvi Langsiktig og Duvi Kortsiktig har steget henholdsvis 10,7 % og 5,2 % hittil i år (per 18. juni). Avkastningen i Duvi Langsiktig er 2,2 prosentpoeng lavere enn i referanseporteføljen. Lavere avkastning skyldes i hovedsak lavere risiko i aksjeporteføljen og lavere eksponering mot utenlandsk valuta, som har trukket avkastningen ned henholdsvis -1,3 % og -0,1 %. Avkastningen i Duvi Kortsiktig er 1,0 prosentpoeng lavere enn i referanseporteføljen og differensen skyldes i hovedsak lavere risiko i aksjeporteføljen.
Duvi Langsiktig | Referanse Langsiktig | |
Periode | Avkastning | Avkastning |
Per 21. juni 2024 | 10.7 % | 12.9 % |
2023 | 19.5 % | 21.1 % |
2022 | -7.5 % | -8.6 % |
2021 | 15.7 % | 16.6 % |
2020 | 9.6 % | 10.9 % |
2019 | 20.2 % | 22.3 % |
Siste tre år (per år) | 9.3 % | 10.0 % |
Siste fem år (per år) | 10.9 % | 11.9 % |
| Duvi Kortsiktig | Referanse Kortsiktig |
Periode | Avkastning | Avkastning |
Per 21. juni 2024 | 5.2 % | 6.2 % |
2023 | 12.6 % | 10.1 % |
2022 | -2.5 % | -1.6 % |
2021 | 6.8 % | 6.4 % |
2020 | 3.2 % | 5.0 % |
2019 | 8.2 % | 7.9 % |
Siste tre år (per år) | 6.0 % | 5.7 % |
Siste fem år (per år) | 5.6 % | 5.8 % |
![](https://duvi.no/content/uploads/2024/06/2.kvartal24-bilde-2-1024x538.png)
Referanse Langsiktig*: 60 % iShares MSCI ACWI ETF, 20 % MSCI World NOKh, 20 % KLP Kort Stat | ||
Referanse Kortsiktig: 30 % iShares MSCI ACWI ETF, 70 % KLP Kort Stat | ||
Kilde: Duvi | Oppdatert: 18.06.2024 | * Siden 30.06.2021 |
Porteføljenes sammensetning
Allokering i Duviporteføljene | ||||
Duvi Langsiktig | ||||
Fondsinvestering | Aktiva | Forvaltning | Valuta | Vekt |
KLP Kort Stat S-250 | Rente | Passiv | NOK | 5.5 % |
Danske Invest Norsk Obligasjon Inst C | Rente | Aktiv | NOK | 7.5 % |
Arctic Return Class I | Rente | Aktiv | NOK | 5 % |
Danske Invest Index Global AC Restricted | Aksje | Aktiv | Utenlandsk | 4 % |
Danske Invest Global Indeks NOKh | Aksje | Passiv | NOK | 10 % |
KLP AksjeGlobal Indeks S500 | Aksje | Passiv | Utenlandsk | 17 % |
KLP AksjeGlobal Flerfaktor Valutasikret S | Aksje | Aktiv | NOK | 11 % |
KLP AKSJEGLOBAL FLERFAKTOR S | Aksje | Aktiv | Utenlandsk | 15 % |
KLP AksjeGlobal Indeks Valutasikret S500 | Aksje | Passiv | NOK | 14 % |
Handelsbanken EM Indeks ESG | Aksje | Aktiv | Utenlandsk | 9 % |
NOK – Norwegian Kroner | Rente | Passiv | NOK | 2 % |
Sum aksjer | 8 % | |||
Sum renter | 20 % | |||
Sum aktiv forvaltning | 51.5 % | |||
Sum passiv forvaltning | 48.5 % | |||
Sum NOK | 55 % | |||
Sum Utenlandsk | 45 % | |||
Duvi Kortsiktig | ||||
Fondsinvestering | Aktiva | Forvaltning | Valuta | Vekt |
KLP Kort Stat S-250 | Rente | Passiv | NOK | 15.5 % |
Danske Invest Norsk Obligasjon Inst A | Rente | Aktiv | NOK | 16.5 % |
Danske Invest Norsk Likviditet Institusjon B | Rente | Aktiv | NOK | 15.5 % |
Arctic Return Class I | Rente | Aktiv | NOK | 17 % |
Arctic Nordic Investment Grade Class B | Rente | Aktiv | NOK | 3.5 % |
KLP AksjeGlobal Indeks S | Aksje | Passiv | Utenlandsk | 9 % |
Danske Invest Global Indeks NOKh | Aksje | Passiv | NOK | 6 % |
KLP AKSJEGLOBAL FLERFAKTOR S | Aksje | Aktiv | Utenlandsk | 11.5 % |
Handelsbanken EM Indeks ESG | Aksje | Aktiv | Utenlandsk | 3.5 % |
NOK – Norwegian Kroner | Rente | Passiv | NOK | 2 % |
Sum aksjer | 30 % | |||
Sum renter | 70 % | |||
Sum aktiv forvaltning | 67.5 % | |||
Sum passiv forvaltning | 32.5 % | |||
Sum NOK | 76 % | |||
Sum Utenlandsk | 24 % | |||
Oppdatert: 18.06.2024 |
Forventet framtidig avkastning i Duvis porteføljer
Det er i hovedsak markedenes utvikling, og da særlig aksjemarkedet, som er avgjørende for risiko og avkastning i Duvis porteføljer. Investeringskomitéen i Duvi vurderer jevnlig Duvis porteføljer med den hensikt å optimere forholdet mellom forventet risiko og avkastning. Det blir lagt spesiell vekt på å kunne opprettholde markedets langsiktige avkastning med så lav risiko som mulig. Investeringskomitéen vurderer i særskilte tilfeller endring i allokering mellom aksjer og renter samt valg av fond. Duvi rebalanserer porteføljene regelmessig til strategiske vekter. Når vi gjør forsiktige avvik fra strategiske vekter, er det i situasjoner vi mener det er klar asymmetri mellom oppside og nedside i markedet. Duvi forventer at porteføljene på lang sikt vil gi markedets avkastning, men med lavere risiko. Derfor legger Duvi forventet markedsavkastning til grunn for porteføljenes forventede avkastning. Duvi utarbeider ikke egne prognoser for markedets avkastning, men bruker bransjens felles standard for forventet avkastning.
Duvi legger Finans Norge sine prognoser til grunn for beregning av porteføljenes forventede avkastning: Avkastningsprognoser
Forventet avkastning i Duviporteføljene | |||
Duvi Langsiktig | |||
Aktiva | Vekt i porteføljen | Forventet Avkastning | Bidrag avkastning |
Globale aksjer | 80 % | 5,75 % | 4,60 % |
Renter | 20 % | 2,50 % | 0,50 % |
Duvi Langsiktig | 100 % | 5,10 % | 5,10 % |
Duvi Kortsiktig | |||
Aktiva | Vekt i porteføljen | Forventet Avkastning | Bidrag avkastning |
Globale aksjer | 30 % | 5,75 % | 1,73 % |
Renter | 70 % | 2,50 % | 1,75 % |
Duvi Kortsiktig | 100 % | 3,48 % | 3,48 % |
Duvis investeringsfilosofi knyttet til pensjonssparing
Duvi ble etablert som en følge av at vi mente det manglet pensjonsleverandører som var innrettet mot å gi investor et egnet produktutvalg, og som var opptatt av å hjelpe investorene å fatte gode beslutninger. Basert på våre undersøkelser[1] var pensjonsmidler i hovedsak investert i profiler med 50 % aksjer og 50 % renter, og som oftest valutasikret til norske kroner.
Nærmere 100 år med kollektiv investeringserfaring fortalte oss at dette er feil for folk flest, ei heller slik vi forvalter egne pensjonsmidler og i strid med forvaltningsfaglige prinsipper. Med egen pensjonskonto er det kunden selv som er ansvarlig for å velge riktig portefølje, herunder riktig aksjeandel. Forskning innen økonomisk atferd viser imidlertid at hvordan valgmulighetene presenteres har svært stor innvirkning på beslutningen. Det betyr at tilbydere av pensjonsordninger har et særlig ansvar for å legge til rette for at kunden fatter gode beslutninger. Hvor stor aksjeandelen i porteføljen skal være er den viktigste driveren av hvor stor pensjonsutbetalingene vil bli, og dermed den viktigste beslutningen investoren fatter.
Grafen under sammenlikner en portefølje slik de fleste pensjonspengene er investert, 50 % aksjer med valutasikring, og en portefølje med 80 % aksjer uten valutasikring.
[1] Det finnes ikke offentlig statistikk på hvor mye som er investert i de enkelte profilene og tallene er basert interne estimater.
Avkastning i Moderat 50/50 versus Langsiktig 80/20 portefølje siste 40 år
![](https://duvi.no/content/uploads/2024/06/2.kvartal24-bilde-3-1024x795.png)
Kilde: Global Financial Data. En person som begynner å spare til pensjon i slutten av 20-årene skal spare i 40 år før pensjonen kan tas ut. Grafen viser forskjellen på 100 kroner investert i en portefølje med 50 % aksjer og 50 % bankinnskudd og en portefølje med 80 % aksjer fra 1981 til 2021. I dette tilfellet har 100 kroner vokst til 2 500 kroner i den moderate porteføljen og 4 000 i den langsiktige porteføljen.
Duvi mener at folk flest er tjent med å holde en høy aksjeandel i pensjonssparingen fram til man går av med pensjon og starter uttak av pensjonsmidlene. For investorer med mer enn 10 år til pensjonsalder tilsier den lange investeringshorisonten alene en høy aksjeandel. For investorer med mindre enn 10 år til pensjonsalder, og som vil motta en betydelig del av pensjonen fra Folketrygden, tilsier en vurdering av den totale pensjonsporteføljen en høy aksjeandel i den private pensjonsporteføljen.
På det tidspunkt man går av med pensjon mener vi individuelle forhold i større grad kan påvirke om det er riktig redusere aksjeandelen eller ikke. I tillegg vil kortere investeringshorisont medføre at rådende markedsforhold har større innvirkning på hva som er riktig aksjeandel. Derfor er det vanskeligere å komme med en generell anbefaling om nedtrapping. Når Duvi likevel kommer med en forsiktig anbefaling om å trappe ned aksjeandelen ved pensjonsalder er det basert på en antagelse om at folk flest legger større vekt på stabile utbetalinger enn å øke kjøpekraften i utbetalingsperioden.
Duvi legger til grunn at det er problematisk både hvis kundene ender opp med en for høy aksjeandel og en for lav aksjeandel. Å anbefale en for lav aksjeandel er ikke konservativt eller «å være på den sikre siden». For lav aksjeandel øker risikoen for at inflasjonen spiser opp avkastningen og at realavkastningen ikke innfrir målsettingen med å øke kjøpekraften.
Duvi har som utgangspunkt at valutaeksponering i porteføljene bør ligge på nivå med valutaeksponering i fremtidig konsum. Når valutaeksponering i porteføljen er motsatt av valutaeksponeringen i framtidig forbruk vil den samlede valutarisikoen reduseres. Analyser fra SSB[2] viser at rundt 60 % av nordmenns forbruk påvirkes av valutakursene, blant annet som følge av varer og tjenester som kjøpes fra utlandet. Når utenlandsk valuta stiger i kurs blir forbruk fra utlandet dyrere, samtidig som avkastningen fra utenlandske investeringer blir høyere. 40 % av forbruket påvirkes ikke av endringer i valutakursene. Når utenlandsk valuta stiger i kurs vil prisene på denne andelen av forbruket ikke endre seg.
En portefølje som har 60 % eksponering mot utenlandsk valuta og 40 % investert i norske kroner (valutasikret), vil i stor grad være et speilbilde av valutaeksponeringen fra framtidig forbruk. I perioder kan det være ønskelig å avvike fra dette utgangspunktet. Spesielt har utenlands valuta hatt en tendens til å stige i verdi når aksjemarkedet faller kraftig og risikoreduksjon kan i perioder være et godt argument for å øke valutaeksponeringen i porteføljen.
[2] Boug, Cappelen og Eika (2005) og von Brasch, Cappelen og Kristjansson (2020)
Vedlegg – Regulatorisk informasjon
Vi har blitt oppfordret av Finanstilsynet om å informere kundene om risikojustert avkastning. Vi er selv noe usikre på hensikten med dette siden det ikke er en entydig måte å beregne risikojustert avkastning eller åpenbart hvordan risikojustert avkastning skal tolkes.
Siden oppstart har Duvi hatt lavere risiko i porteføljene enn en markedsportefølje med samme aksjeandel (referanseporteføljen). Så selv om aksjeandelen har vært den samme i Duvi sine porteføljer og referanseporteføljene, har porteføljene svingt mindre enn referansen. Justerer vi avkastning for at risikoen har vært lavere vil risikojustert avkastning øke. Tabellen under viser hva faktisk avkastning har vært sammenliknet med både risikojustert avkastning, og avkastning i referanseporteføljene.
Duvi Langsiktig |
Referanse Langsiktig |
||
Periode |
Avkastning |
Risikojustert avkastning |
Avkastning |
Per 21. juni 2024 |
8.9 % |
10.8 % |
11.6 % |
2023 |
19.5 % |
24.2 % |
20.8 % |
2022 |
-7.5 % |
-9.0 % |
-8.6 % |
2021 |
15.7 % |
19.0 % |
16.6 % |
2020 |
9.6 % |
11.6 % |
10.9 % |
2019 |
20.2 % |
24.5 % |
22.3 % |
2018 |
-4.1 % |
-4.9 % |
-3.1 % |
2017 (fra 31/1-17) |
16.0 % |
19.4 % |
15.9 % |
Siste tre år (per år) |
10.8 % |
13.1 % |
11.6 % |
Siste fem år (per år) |
11.4 % |
13.8 % |
12.3 % |
Siden oppstart (per år) |
10.6 % |
12.8 % |
11.6 % |
Duvi Kortsiktig |
Referanse Kortsiktig |
||
Periode |
Avkastning |
Risikojustert avkastning |
Avkastning |
Per 21. juni 2024 |
4.2 % |
4.8 % |
5.3 % |
2023 |
12.9 % |
15.0 % |
10.1 % |
2022 |
-2.5 % |
-2.9 % |
-1.6 % |
2021 |
6.8 % |
7.9 % |
6.4 % |
2020 |
3.2 % |
3.7 % |
5.0 % |
2019 |
8.2 % |
9.6 % |
7.9 % |
2018 |
-1.4 % |
-1.7 % |
-0.9 % |
2017 (fra 31/1-17) |
6.2 % |
7.2 % |
6.3 % |
Siste tre år (per år) |
6.3 % |
7.3 % |
6.2 % |
Siste fem år (per år) |
5.7 % |
6.6 % |
5.9 % |
Siden oppstart |
5.1 % |
5.9 % |
5.3 % |